ВИКОРИСТАННЯ ПРИНЦИПІВ КРИМІНАЛІСТИЧНОЇ МЕТОДИКИ ПРИ РОЗСЛІДУВАННІ КРИМІНАЛЬНИХ ПРАВОПОРУШЕНЬ, ПОВ’ЯЗАНИХ ІЗ ВТРУЧАННЯМ У ДІЯЛЬНІСТЬ ОРГАНІВ ДЕРЖАВНОЇ ВЛАДИ - ПОПОВ, В.Ю. (Вісник Кримінологічної асоціації України, 2024)
За результатами проведених наукових пошуків з’ясовано, що засади розслідування кримінальних правопорушень, криміналістичної методики (як розділу науки) та побудови криміналістичних методик неодноразово були предметом наукового пізнання, проте такий жвавий інтерес не зумовив формування одноманітного підходу стосовно їх визначення, сутності, класифікації тощо. Аналіз конституційних принципів, загальних засад кримінального провадження та засад криміналістики, дозволили узагальнити, що базовими і в контексті здійснення практичної діяльності щодо розслідування кримінальних правопорушень, і в аспекті побудови криміналістичних методик є саме ці групи вихідних начал. Це зумовлено тим, що кримінальні процесуальні відносини підпорядковані імперативному методу правового регулювання, а тому жодна рекомендація, розроблена в межах криміналістичного вчення не повинна суперечити нормативним положенням. На підставі застосування методології екстраполяції, з урахуванням теоретичних підходів українських вчених до засад діяльності щодо розслідування кримінальних правопорушень, а також криміналістичної методики, визначено алгоритм дій представників органів досудового розслідування, що має застосовуватися під час провадження кримінальної процесуальної діяльності, пов’язаної з пізнанням події кримінального правопорушення, у якій вбачаються ознаки втручання в діяльність представників органів державної влади. В основу окресленого алгоритму покладено такі засади: адаптації базової методики до конкретної ситуації розслідування, засаду етапізації та ситуативності, засаду взаємодії та використання спеціальних знань і застосування науково-технічних засобів. Вважаємо, що перспективи подальших досліджень мають полягати у визначенні специфічних засад розслідування конкретних груп кримінальних правопорушень, виокремлених у групі, пов’язаних зі втручанням у діяльність представників органів державної влади.