ОСОБА ЗЛОЧИНЦЯ ЯК ЕЛЕМЕНТ КРИМІНАЛІСТИЧНОЇ ХАРАКТЕРИСТИКИ КОРУПЦІЙНИХ ЗЛОЧИНІВ, ПОЄДНАНИХ З ОТРИМАННЯМ НЕПРАВОМІРНОЇ ВИГОДИ (Вісник Кримінологічної асоціації України, 2024)
У статті наголошено, що центральне місце в структурі криміналістичної характеристики корупційних злочинів, поєднаних з отриманням неправомірної вигоди, є особа злочинця. Здійснено аналіз статистичних даних Офісу Генерального прокурора, матеріалів кримінальних проваджень про корупційні злочини, поєднані з отриманням неправомірної вигоди, а також узагальнення результатів опитування слідчих, які розслідували вказані кримінальні правопорушення, та виокремлено загальні й спеціальні ознаки особи злочинця. З’ясовано, що більшість корупційних злочинів, поєднаних з отриманням неправомірної вигоди, вчиняють особи чоловічої статі, громадяни України, віком 40–54 років, з вищою і фаховою передвищою освітою, працевлаштовані. Встановлено, що рівень організованості вказаного різновиду злочинів є незначним і становить менше 10 % від загальної кількості досліджуваної категорії кримінальних правопорушень. Зазначено, що ще меншим рівнем характеризується такий показник криміналістичної характеристики особи злочинця, яка вчиняє корупційні злочини, поєднані з отриманням неправомірної вигоди, як наявність злочинного досвіду (3,96 %). Щодо наявності стану сп’яніння в особи злочинця встановлено, що вказана ознака також не є закономірною для механізму вчинення корупційних злочинів, зокрема поєднаних із отриманням неправомірної вигоди. Зазначено, що вказана ознака більше значення відіграє не під час висунення загальних і окремих версій, а під час визначення обсягу та змісту обставин, що підлягають з’ясуванню. Вказано, що вчинення кримінального правопорушення в стані сп’яніння є обставиною, яка обтяжує покарання, з огляду на що її з’ясування та доказування має важливе значення під визначення виду та міри покарання особи злочинця.
Keywords: особа злочинця; криміналістична характеристика; корупція; корупційні злочини; отримання неправомірної вигоди; криміналістична методика; методика розслідування; формування методики